Sundhedsprofilerne tager ordet: Adam Wolf administrerende direktør Danske Regioner
Adam Wolf er den næste sundhedsprofil i rækken, i Medicoindustriens nye interviewserie: Sundhedsprofilerne tager ordet
Medicoindustrien har lanceret ny interviewserie med en perlerække af sundhedsprofiler fra markante, sundhedspolitiske organisationer under overskriften ”Sundhedsprofilerne tager ordet”. Interviewene vil blive bragt i Medicoindustriens nyhedsbreve. Andet interview er med Adam Wolf, administrerende direktør, Danske Regioner.
1.Hvordan ser det ideelle sundhedsvæsen ud med dine øjne?
Det ideelle sundhedsvæsen kan næsten per definition ikke være en tilstand, men må være en bevægelse. Behovene og vilkårene ændrer sig hele tiden, og det kræver et sundhedsvæsen, der kan omstille sig.
Det mener jeg heldigvis også, vi har. I de første mange år af regionernes levetid har opgaven været at sikre en omstilling af sygehusene for at forbedre kvalitet og patientsikkerhed samt sikre mere sundhed for pengene. Det er i høj grad lykkedes, og det betyder, at vi i dag kan behandle langt flere patienter – bedre og hurtigere. Det tror jeg, at mange lande misunder os i dag, og de resultater skal vi holde fast i og fortsat udvikle.
Men det er ikke nok i fremtiden. Med de demografiske udfordringer, vi står over for, skal vi igen foretage en stor omstilling af sundhedsvæsenet, hvis det skal være bæredygtigt. I dag behandler hospitalerne 260.000 flere patienter om året end for blot 10 år siden. Det er selvfølgelig godt – flere får behandling, også fordi vi kan behandle mange flere sygdomme bl.a. med hjælp fra ny teknologi fra jeres medlemmer. Men det er også et udtryk for noget andet: Vi har ikke som samfund formået at tage tempoet ud af sygdomsudviklingen.
Sidste år blev 57.000 borgere over 65 år indlagt med tilstande, der ofte kunne have været forebygget. Det halter med den nære sundhedsindsats - alt det, der skal holde os raske længst muligt og undgå forværring af sygdom.
Behovene nu - og i årene, der kommer - er et sundhedsvæsen, der ikke alene sikrer høj kvalitet i både udredning og behandling, men som også i langt højere grad end i dag forebygger sygdom og indlæggelser. Og som sikrer, at de mange mennesker, der lever med kronisk sygdom, ikke skal leve en stor del af livet på hospitalet. Meget mere skal kunne klares i borgerens eget hjem med understøttelse fra teknologi, innovativt medicinsk udstyr og digitale løsninger.
Det kræver, at vi bevæger os mod et sundhedsvæsen, der har både kompetencer, kapacitet og incitament til at udvikle sundhedstilbuddene uden for hospitalerne.
2.Hvilke muligheder for fornyelse ser du i sundhedsvæsenet?
Den fornyelse, vi gerne ser, kræver et opgør med strukturerne. Vi har i dag et sektoropdelt sundhedsvæsen, der er opdelt i det, der foregår indenfor og udenfor hospitalerne. Der er brug for at samle ansvaret for hele kæden af sundhedsydelser – lige fra det specialiserede sundhedsvæsen til de nære sundhedstilbud og telemedicin. Det skaber stærke økonomiske incitamenter til at løse mere i det nære og investere i forebyggende indsatser, hvor det er bedst for borgeren, omkostningseffektivt og arbejdskraftbesparende.
Det skaber grundlaget for en fornyelse, hvor vi kan begynde at måle sundhedsvæsenets succes på evnen til at forebygge behandling.
Vi har fremlagt fem principper for den fornyelse, vi gerne ser i sundhedsvæsenet:
En sundhedsreform
- skal sikre et samlet ansvar for hele kæden af sundhedsydelser, så borgerne oplever et sammenhængende sundhedsvæsen.
- skal sikre et sundhedsvæsen, der har kapacitet og incitament til at drive udviklingen af de nære og forebyggende sundhedstilbud og modvirke geografisk og social ulighed i sundhed.
- skal sikre høj kvalitet i udredning og behandling i hele sundhedsvæsenet.
- skal sikre en decentral struktur med direkte folkevalgt ledelse af sundhedsvæsenet.
- skal begrænse bureaukrati og spild.
3.Hvilken rolle spiller innovativt medicinsk udstyr i dine prioriteter for sundhedsvæsenet?
Med vækst i behandlingsbehovene og en historisk rekrutteringsudfordring skal vi blive langt bedre til sikre, at sundhedspersonalet kan bruge deres tid på patienten bedst muligt. Det kræver ikke mindst hjælp fra tids- og arbejdskraftfrigørende teknologi. Det giver personalet de bedste arbejdsbetingelser og patienterne den bedste behandling.
Samtidig spiller innovativt medicinsk udstyr en central rolle i arbejdet med at udbygge det nære sundhedsvæsen. Når mere skal behandles tæt på eller i borgerens eget hjem, kræver det understøttelse fra ny teknologi og medicinsk udstyr. Med et samlet ansvar for hele sundheden vil incitamentet vende rigtigt i forhold til at udbygge kapaciteten, kvaliteten og rettidigheden i digitale og nære sundhedstilbud, så flest muligt undgår en unødvendig indlæggelse. Det samme gælder nære eller digitale tilbud, som kan erstatte kontroller, prøvetagning og andre ambulante besøg på hospitalet.